![Page 1: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/1.jpg)
CONDICIÓ FÍSICA
ÍNDEX
1 – CONDICIÓ FÍSICA1.1.- FACTORS DELS QUE DEPÉN UNA BUENA CONDICIÓ FÍSICA.
1.2 .- PER A QUÉ MILLORAR LA CONDICIÓ FÍSICA?
2 – LES CAPACITATS FÍSIQUES BASIQUES
3 – LA RESISTÈNCIA
4 - LA RESPIRACIÓ
4.1.- TIPUS DE RESPIRACIÓ
5 – FLEXIBILITAT
5.1.- FACTORS CONSTITUENS DE LA FLEXIBILITAT.
5.2 .- COM PODEM MILLORAR LA FLEXIBILITAT?
6.- ACTIVITAT FÍSICA I SALUT: HABITS SALUDABLES6.1.- ACTIVITAT FÍSICA ORGANITZADA
6.2 .- ACTIVITAT FÍSICA QUOTIDIANA
1.- CONDICIÓ FÍSICA
Parlem sovint d e que una persona té una bona condició física o
està en forma per a indicar que el seu estat de salut és bó i que és capaç de
rendir amb èxit en les activitats fisicoesportives que practica .
Tindre bona condició física no significa ser un superatleta . Consistix endesenrotllar les teues capacitats per a dur a terme amb èxit les activitats físiques en
les que participes, d’acord amb les teues possibilitats. És a dir, la teua condició física
depén en gran manera de les teues característiques personals.
Per a tindre una bona condició física hem de desenrotllar una sèrie d ecapacitats que cridarem “capacitats físiques bàsiques”, l’entrenament de
les dites capacitats es denomina Condicionament Físic o preparació física.
1
![Page 2: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/2.jpg)
1.1.- Factors dels que depén una bona condició física.
L a condició física varia segons les persones i les seues capacitats, i a través
de l’entrenament i d’uns hàbits correctes de salut i alimentació podem
millorar-la.
Hi ha una sèrie d e factors que determinen la condició física que ens
invariables,vénen impostos i que són com els factors genètics, lligats a la
edat i al sexe.
Així com heretem un color de pell o d ' ulls determinat , també en
la nostra herència ve determinat que els nostres músculs siguen més o menys
flexibles. Per això hi ha persones que d e forma natural són molt flexibles, molt
resistents, molt forts, molt coordinats... o tot al contrari.
factors variables,Afortunadament també hi ha els dits que
podem modificar en benefici de la nostra condició física. Són els hàbits d e
salut (correcta alimentació, descans , higiene ...) i, sobretot , el
entrenament; la pràctica d’exercici físic regular i controlat ens ajudarà a
millorar la nostra condició física.
1.2 .- Per a què millorar la condició física?.
H1 ha una sèrie d e raons que demostren la importància de millorar la
condició física:
-Es realitzen activitats físiques amb menor esforç i major
eficàcia.
-S’eviten i prevenen malalties i lesions.
-Es rendix més intel·lectualment .
-Es disfruta realitzant qualsevol tipus d 'activitat .
-Millora nostra relació amb els altres.
2 .- L’ES CAPACITATS FÍSIQUES BÀSIQUES.
Per a practicar qualsevol tipus d’activitat física o esportiva necessitem
d ' unes habilitats bàsiques a més d ' un suport físic que ens permeten
realitzar amb major eficàcia la dita activitat . De res serviria tindre molt bona
punteria amb un baló d ' handbol, si no tenim la força necessària per a
llançar des de la distància que permet el reglament .
Les capacitats físiques bàsiques són aquelles que permeten de forma
elemental realitzar qualsevol tipus d’activitat física: desplaçar-se ràpidament,
suportar esforços durant un cert temps, transportar objectes, adoptar
diferents postures amb el nostre cos, etc.
Les capacitats físiques bàsiques són quatre:
2
![Page 3: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/3.jpg)
Resistència: és la capacitat que ens permet realitzar un esforç
determinat durant el major temps possible . Per exemple : 2 0 Km. marxa.
Força: és la capacitat d’oposar-se o véncer una resistència. Per exemple:
alçar grans pesos, espentar o transportar un company.
És una de les qualitats més importants des del punt de vista del
rendiment esportiu. Però a més és una capaciad molt important per a
la salut , perquè el simple manteniment d’una postura corporal correcta
implica un bon desenrotllament muscular.
També la podem definir com la tensió que pot desenrotllar
un múscul contra una resistència.
Perquè el treball de força tinga efectes beneficiosos i evitem
riscos de lesions, tindrem en compte les consideracions següents:
• Abans de realitzar un entrenament d e força hem de fer
un bon calfament .
• No realitzarem exercicis de força adoptant posicions
incorrectes, especialment aquelles que puguen danyar la nostra
columna vertebral.
• Treballarem de forma equilibrada tots els segments del
cos així com de forma simètrica , enfortint per igual
ambdós costats.
• Després d’una sessió de força realitzarem exercicis de
flexibilitat que ens permeten recuperar músculs i
articulacions.
Velocitat : és la capacitat de realitzar un moviment o recórrer una
distància en el mínim de temps possible .
La velocitat com a capacitat física bàsica té una gran
rellevància en el món de l’esport, si bé és cert que té més
transcendència en uns esports que en altres. En l’àmbit de la salut
no té eixa importància, no obstant això en la vida quotidiana hi ha un bon
nombre d’accions que requeriran esta qualitat : córrer per a evitar
perdre l’autobús, agafar quelcom que caurà sobtadament al sòl, etc.
-Flexibilitat : és la capacitat de realitzar moviments amb la
màxima amplitud , amb facilitat i soltesa. Açò és possible gràcies a la
articulacionsmobilitat articular (les són un conjunt d' estructures
per mitjà de les que s’unixen dos o més ossos; permeten el moviment de
distints segments corporals) i a l’elasticitat muscular (capacitat
del múscul per a estirar-se quan li sotmetem a una força, i d e
tornar a la seua posició primitiva quan esta deixa d’actuar). Per exemple:
practicar gimnàstica rítmica.
3
![Page 4: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/4.jpg)
Com vam veure anteriorment gràcies al desenrotllament intencionat d e estes
capacitats físiques (condicionament físic) aconseguirem una bona condició
física.
El condicionament físic no prepara exclusivament per a la pràctica
esportiva; una condició física deficient pot igualment ser perjudicial para
la salut .
Per això hem d e distingir dos tipus de condicionament físic:
A.- Condicionament físic general: cobrirà les necessitats d’aquelles
persones que desitgen realitzar qualsevol tipus d’activitat física i també dels
esportistes en determinats moments de la seua preparació.
B .- Condicionament físic específic: és el que precisen els
esportistes d’alta competició i atén exclusivament al seu esport.
Nosaltres atendrem al condicionament físic
general, que és la base de tota preparació o adaptació física i és el
fonament d’una bona salut .
3 .- L A RESISTÈNCIA
Podem definir la resistència com la capacitat d e
suporta r un esforç d e major o menor intensitat durant
un temps prolongat .
dels diferents tipus de resistència enguany anem
a aprofundir en la Resistència Aeròbica.
Resistència Aeròbica .
Parlem de resistència aeròbica quan arriba l’oxigen necessari para
que es produïsca l’energia que precisem. És el que cridem equilibri en el
consum d’oxigen , és a dir, n’hi ha prou oxigen , aportat a través de la
respiració (concepte que veurem en l’apartat següent).
La intensitat de l’esforç realitzat és mitja o baixa, i podem
mantindre-ho durant un temps prolongat .
Les pulsacions a què hem de treballar no poden passar d e 160 -17 0 .
La duració d’este tipus d’activitats oscil·la entre els 4 minuts i 1' hora
(en alguns casos, com e l marató, 2 o 3 hores). Com més dura l’exercici,
més àcids grassos (greixos) consumim. Una d e les millors formes de perdre
pes és córrer d e forma suau en períodes de 15 a 3 0 minuts 2 o 3 vegades a la
setmana.
Els esports en què predomina la resistència aeròbica són les carreres
d e fons, l’esquí de fons, la natació o el ciclisme .
4
![Page 5: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/5.jpg)
Resistència Aeròbica
Duració: a partir de 3 -4 minuts, fins a
les més d e 2 hores que dura una marató.
Intensitat de l’esforç: mitja
Nivell de pulsacions: 160 -170 . En alguns
casos, 18 0 . En atletes entrenats poden
ser menors: 140 -160 .
Ritme respiratori còmode.
L’oxigen aportat és prou per a
produir l’energia necessària: hi ha
equilibri en el consum d' oxigen.
Hi ha sensació d e fatiga
L' intensitat de les activitats aeròbiques com acabem de veure pot
controlar-se per mitjà de la freqüència cardíaca . Es tracta de comptar les vegades
que el cor bomba la sang cap a la resta de l’organisme en un temps
determinat, i la mesurem en pulsacions per minut. Per a comptabilitzar les
pulsacions es col·loquen els dits índex i cor sobre l’artèria caròtida en el
coll, la radial al canell o directament en el pols o sobre el cor.
Les associacions mèdiques i de promoció de l’activitat física consideren
que la Zona d' Activitat Física Saludable es troba entre el 55% i el 9 0 % del
Índex Cardíac Màxim (ICM = 2 2 0 – edat ). Aquest sistema per a conéixer la
intensitat de l’activitat aeròbica té en compte l’edat de les persones i les
formes particulars de resposta de l’organisme a l’activitat física. A l’inici de
un programa o després d’un període d’inactivitat es recomana que la
freqüència cardíaca es trobe en la part inferior de la Zona d e Activitat .
Vegem el següent exemple :
-Edat : 15 anys.
-Freqüència cardíaca màxima: 2 2 0 -e dat ; FCM = 2 2 0 -15= 2 0 5 puls/ min.
-Trobem el 55% de la Freqüència Cardíaca Màxima per a treballar en una
zona d’activitat saludable :
2 0 5------------------ 10 0 % 2 0 5 x 55 = 113 0
X ------------------- 55 % 113 0 : 10 0 = 113 p.p .m.
5
![Page 6: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/6.jpg)
4.- L A RESPIRACIÓ
Per respiració entenem tota la sèrie de maniobres o moviments que
possibiliten el transport d' oxigen des de l’atmosfera fins a l’última de les
cèl·lules del nostre cos i, al seu torn , la devolució del diòxid de carboni
eliminat per les cèl·lules a l’atmosfera. Estem, per tant, davant d’un mecanisme
d’intercanvi de gasos pel qual el cos capta l’oxigen que li és vital per a
el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el
anhídrid carbònic .
La peculiaritat que presenta en exclusiva el sistema respiratori, per ser
l’únic sistema de l’organisme que es pot controlar a la nostra voluntat , nos
oferix la possibilitat d’obtindre una bona capacitat respiratòria gràcies al
treball respiratori. El dit treball es basa en la realització de e jercicios que
empren els diferents tipus d e respiració.
4.1.- Tipus de respiració
Tres són els tipus de respiració bàsics:
-Respiració abdominal, diafragmàtica o baixa.
-Respiració costal, mitja o cost-diafragmàtica.
-Respiració clavicular o alta.
Hi ha un quart tipus que inclou als tres tipus (respiració total) i que
utilitzarem com a exercici al ser un recurs excel·lent de la gimnàstica
respiratòria, encara que no s’utilitza normalment en la vida diària.
A) Respiració abdominal.
Es denomina respiració fisiològica normal o natural. Els moviments
exteriorment observables són el bombament i afonament del ventre
ocasionats per l’acció de descens del diafragma.
L a pràctica d’este tipus de respiració és molt aconsellable ja que
produïx un efecte sedant sobre el sistema nerviós . És la respiració
ideal per al descans i la relaxació.
Respiració abdominal
6
![Page 7: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/7.jpg)
B ) Respiració costal o mitja.
Seguix predominen o l’acció del diafragma encara que també
intervenen els músculs intercostals. Es caracteritza
pel bombament del ventre i l’expansió lateral de
la part baixa de la caixa toràcica.
Respiració costal o mitja
C) Respiració clavicular o alta.
Ací en la inspiració (entrada d’aire ) es produïx per mitjà d’un notable
desplaçament vertical de la caixa toràcica i de les clavícules. És,
comparativament , la més costosa, energèticament parlant i la menys
eficaç a causa de l’escàs volum d’aire que mobilitza . Com a avantatge
ressaltar que mobilitza la zona superior dels pulmons, zona poc utilitzada
normalment .
Respiració clavicular o alta
D) Respiració completa .
Encara que no s’empra normalment , este tipus de respiració resulta molt
interessant des del punt de vista de l’exercici i de la pràctica de la
gimnàstica respiratòria ja que exercita tots els músculs,
proporcionant una gran elasticitat als pulmons que es mobilitzen al
máximo .
En la seua execució es combinen els tres tipus de respiració anteriorment
descrits.
Respiració completa
7
![Page 8: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/8.jpg)
5.- FLEXIBILITAT
És la capacitat que ens permet realitzar moviments de gran amplitud
gràcies a la mobilitat de les articulacions i a l’elasticitat dels músculs.
Es tracta d e una capacitat física bàsica a la que, desgraciadament,
moltes vegades no prestem massa atenció. No obstant això, és de gran
importància que els nostres músculs i articulacions gaudisquen d’un ampli grau de
mobilitat per a poder realitzar tot tipus d’activitats i evitar lesions
innecessàries.
L a flexibilitat influïx molt directament en la resta de les capacitats
físiques, per la qual cosa és important treballar-la. A més, és l’única capacitat física
que anem perdent des que naixem.
5.1.- Factors constituents de la flexibilitat .
L a disposició i funció de les estructures corporals (articulacions,
lligaments, tendons i músculs) condicionen l’amplitud dels moviments. Els
dos factors fonamentals de què depén la flexibilitat són:
-La mobilitat articular. És el grau d e moviment que té cada
articulació
Varia en cada articulació i en cada persona.
-L' elasticitat muscular. És la capacitat que té e l múscul de
allargar-se i acurtar-se sense deformar-se , podent tornar a la seua forma
inicial. També és important el grau d’elasticitat de lligaments i
tendons que rodegen l’articulació.
Per tant , podem afirmar el següent:
FLEXIBILITAT = MOBILITAT ARTICULAR + ELASTICITAT MUSCULAR
8
![Page 9: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/9.jpg)
5.2 .- Cóm podem millorar la flexibilitat ?
L a flexibilitat pot desenrotllar-se de dos formes:
-General, realitzant exercicis que afecten unes quantes articulacions i
grups musculars.
-Específica, que afecta una zona concreta o a un grup muscular.
Com és fonamental saber que músculs estem estirant e n cad a un
d e els exercicis d’elasticitat muscular, a continuació apareixen els principals
grups musculars que has d’aprendre este curs.
9
![Page 10: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/10.jpg)
10
![Page 11: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/11.jpg)
11
![Page 12: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/12.jpg)
6.- ACTIVITAT FÍSICA I SALUT: HÀBITS SALUDABLES
Quan ens enfrontem a una activitat física hem de tindre en compte
una sèrie d’elements que faran disminuir els perills i danys, o la forma de
evitar-los i que, al referir-nos a la salut , adopten el nom de prevenció.
La seguretat no pot limitar-se a tindre en compte les condicions del lloc
on es realitze la pràctica , també fa referència a les condicions
ambientals, característiques personals, forma de realitzar l’activitat , tipus de
exercicis empleats així com la relació social que s’establisca amb els
companys i companyes.
6.1.- Activitat física organitzada
Abans de l’activitat física
-És fonamental conéixer el nostre estat general de salut i la nostra
condició física abans de començar un programa d’activitat física. En el primer
cas es recomana l’examen mèdic , i per a conéixer l’estat de les nostres
capacitats físiques bàsiques tenim els test de condició física.
-L a roba i el calçat són importants en la realització d’activitat física.
La roba ,més enllà de les modes, ha de ser còmoda i permetre la transpiració i la
absorció de la suor, així com la protecció de les condicions climàtiques
externes. Ha d’estar seca i neta per a evitar infeccions per
bacteris i fongs, especialment en les zones amb possibles restes d’humitat
com a peus (per açò és molt important portar calcetins), engonals i axil·les. Se
desaconsellen robes plàstiques impermeables durant l’exercici, no sols per
qüestions higièniques pel fet que impedixen la transpiració de la suor, sinó
també per evitar un excessiu augment de la temperatura corporal que pot
provocar greus problemes d e salut .
El calçat ,d’altra banda a mésde protegir-nos de les condicions
climàtiques, amortix els impactes del nostre pes corporal que repercutixen
sobre les articulacions, especialment en turmells, genolls, malucs i columna
vertebral.
Les sabatilles han de cordar-se correcta ment, ajustant així els talons
i l’empenya, la qual cosa evitarà possibles lesions.
12
![Page 13: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/13.jpg)
Durant l’activitat física
-Sempre començarem amb un calfament que ens servisca de
preparació per a una activitat posterior més intensa
-En els exercicis que es realitzen durant la sessió no s’ha d’oblidar
adoptar posicions correctes prestant especial atenció a aquelles zones més
vulnerables del nostre cos i que suporten més sobrecàrrega. Ens referim a
les zones de l’esquena (en la seua part cervical –coll- i lumbar), i als genolls.
-Finalitzarem la sessió amb exercicis i/o activitats suaus de volta a
la calma.
-No hem d’oblidar que l’activitat física es realitza amb altres
companyes i companys que també pretenen disfrutar d e una pràctica
saludable i amb les que compartim el nostre temps, els materials i les
instal·lacions. En eixos moments, el respecte a les persones i e l material es fan
imprescindibles per a facilitar una pràctica més segura per a tots.
Després d e l’activitat
-Els hàbits higiènics també reporten beneficis saludables. Així doncs,
no s’ha d’oblidar la necessitat de la dutxa després de l’exercici que , a més de
proporcionar la sensació de relax i comoditat , ens protegix contra les
infeccions eliminant les restes de suor, pols, brutícia i olor corporal. Se
aconsella acabar la dutxa amb aigua freda i assecat complet del cos, amb
especial atenció en les zones on puga romandre l' humitat (axil·les,
engonals, dits dels peus, etc.) per a evitar infeccions molestes. Amb este mateix
propòsit hem d’usar xancletes en els vestuaris, piscines i dutxes, així com
evitar compartir tovalles o roba amb altres persones. No hem d’oblidar traure la
roba humida de la bossa d’esport com més prompte millor per a llavar-la.
-L’alimentació és molt important ja que ens aporta l’energia necessària
per a afrontar correctament l’activitat diària. No oblides que el desdejuni deu
aportar la quarta part de les calories que es necessiten per al dia. Per a això se
recomana que continga llet , pa o cereals i fruita natural. Evita les
llepolies, tant dolços com salades, ja que tenen en general un escàs o nul
valor nutricional i moltes calories, per la qual cosa provoquen sacietat i poques ganes de
menjar.
És fonamental reposar la pèrdua de líquids, bevent contínuament
aigua abans, durant i després de l’exercici.
-I tan important com una bona dutxa després de l’exercici o una dieta
equilibrada és la recuperació després de l’esforç. El descans inadequat o
insuficient , en les hores o dies posteriors a una sessió d’exercici, pot
implicar fatiga en les següents i açò eleva el risc de lesions i problemes.
Encara que les necessitats de descans varien segons les persones i edat , se
aconsella en general dormir entre 7 i 8 hores diàries.
13
![Page 14: CONDICIÓ FÍSICA - roble.pntic.mec.esroble.pntic.mec.es/jcan0024/condicio fisicaval.pdf · el seu funcionament i es lliura d el gas residual resultant de la combustió, el anhídrid](https://reader031.vdocumento.com/reader031/viewer/2022021810/5c6b327f09d3f277038b7d9e/html5/thumbnails/14.jpg)
6.2 .- Activitat física quotidiana
Fins a e l moment ens hem referit a l’activitat física que realitzem
d’una manera organitzada com pot ser la que es realitza en les classes de
educació física o les que es realitzen en club és esportius. Però hi ha situacions
de la vida quotidiana, com anar caminant a l’institut, pujar escales, portar les
bosses de la compra, agranar ..., que també es consideren com a activitat física, i
que sens dubte contribuïxen a millorar l’estat de salut a què ens referim al
inici quan parlàvem de condició física.
Este tipus d’activitats contribuiran a millorar el nostre estat d e salut
sempre que es realitzen davall unes condicions mínimes de seguretat . Les
condicions a què ens referim són aquelles que depenen de la nostra acció
individual, especialment les relatives al nostre control postural.
La postura depén de l’equilibri de les forces i del joc de
compensacions entre els distints grups musculars encarregats de mantindre la
posició dreçada del nostre cos . La posició dreçada dels humans pot
produir descompensacions musculars que desequilibren la postura, a causa de
que uns músculs estan constantment en tensió mentres altres estan
relaxats. Per tant, un bon control corporal, ha d’incloure un treball muscular
que tinga en compte eixes descompensacions, a més de vigilar aquells
moviments que puguen danyar la columna.
A continuació
apareixen en els dibuixos
aquelles situacions de la
vida quotidiana que devem
evitar per a un correcte
cuideu o de la columna
vertebral.
14